Nuorodos

# Apie laisvą programinę įrangą

Moksle svarbiausia – žinių kūrimas ir dalinimasis jomis. Šiais laikais to praktiškai neįmanoma įsivaizduoti be kompiuterių pagalbos – gausu įvairių duomenų apdorojimo, vizualizavimo bei modeliavimo programų. Tam, kad būtų kuo mažiau kliūčių dalinimuisi žiniomis ir informacija, yra kuriamos laisvos (atviro kodo) programos bei atviri standartai.
Yra prikurta tūkstančiai laisvų programų. Čia mes atrinkome ir susisteminome populiariausias ir kokybiškiausias iš jų, kartu pateikiame laisvą OS Linux Baltix. Tad imkite jas ir naudokite! Ir draugams nukopijuokite :)
Laisvų programu licencijose apibrėžti šie principai:

- Laisvas programas galima laisvai naudoti. Tai reiškia, kad jomis galite naudotis namuose, darbe, mokslo įstaigose, viešajame sektoriuje, asmeniniais bei verslo tikslais.
- Laisvas programas galima analizuoti ir pritaikyti jas savo reikmėms (būtina sąlyga - atviras kodas).
- Laisvas programas galima laisvai platinti. Jas galite parsisiųsti iš interneto, padaryti kopiją draugui, vieno disko pagalba įdiegti operacinę sistemą neribotame kiekyje kompiuterių, įrašyti ir platinti kompaktinėse plokštelėse ir kitais būdais.
- Laisvas programas galima laisvai modifikuoti. Jas galima patobulinti, pritaikyti savo poreikiams, sujungti su kita programa arba panaudoti dalį programos kuriant naują.

Viena dažniausiai naudojamų yra GNU BENDROJI VIEŠOJI LICENZIJA (GPL).
Laisvas programas kuria šimtai programuotojų, o naudoja milijonai vartotojų, kurie mielai praneša autoriams apie pastebėtas klaidas, kartais pasiūlo jų pašalinimo būdą, rekomenduoja, kaip galima programą patobulinti. Todėl laisvos programos yra daug atsparesnės virusams ir labiau pritaikytos konkrečiam naudotojui.
Kas užmoka?
Stambius laisvųjų programų kūrimo projektus dažnai finansuoja tarptautinės informacinių technologijų korporacijos arba turtingiausi pasaulio asmenys. Įdarbinami aukščiausio lygio specialistai.
Laisvųjų programų kūrimą gali palaikyti kiekvienas:

- beveik visi projektai turi savo sąskaitas, į kurias galima pervesti pinigus (pvz, atviro kodo projektų svetainėje http://sourceforge.net yra speciali aukų/dovanų funkcija);
- galima prisidėti savo darbu - pranešti apie aptiktas klaidas bei pasiūlyti patobulinimus, padėti kuriant dizainą, verčiant programas į kitas kalbas ar tiesiog reklamuojant jas tiems, kam gali būti įdomu.
- dažnai už pačios programos ar jos dalies sukūrimą yra tiesiogiai mokami pinigai, tačiau ne už leidimą naudotis programa (kaip kad reikalauja nuosavybinės komercinės programos);
- Testuoti ir tobulinti programas labai padeda naudotojų bendruomenė, todėl verta "išlaisvinti" jau sukurtas nuosavybines programas. Geriausi pavyzdžiai: OpenOffice.org (StarOffice), Mozilla (Netscape Navigator), Blender, EzPublish.
- Kai bendruomenė dirba sau, nereikia mokėti mokesčių ;)
  2002 m. Yale profesoriaus Yochai Benkler išleista studija (http://en.wikipedia.org/wiki/Coase%27s_Penguin) su išsamiais argumentais, kodėl bendruomenių kuriamas laisvas intelektualinis produktas yra geriau už nuosavybinį

Mitai apie laisvas programas:

- Laisvos programos yra mažiau saugios, nes jų kodą gali bet kas pažiūrėti, ir radęs saugumo spragų - pakenkti.
  Yra priešingai: kodo atvirumas leidžia greičiau pastebėti klaidas ir jas ištaisyti. O internetas leidžia operatyviai informuoti naudotojus, kad atnaujintų savo programas. Rizika yra tuomet, jei kompiuterių administratorius programų su rastom saugumo spragom neatnaujina.
- Laisvos programos kaip ir kitos laikinai nemokamos programos nori "prisijaukinti" vartotojus, o paskui tikriausiai ims reikalauti pinigų už naudojimą
  Tai neįmanoma. Aišku, kad programos nori "prisijaukinti" kuo daugiau vartotojų, nes nuo vartotojų aktyvumo priklauso programų kokybė. Tačiau jei programa išleista pagal laisvą licenziją, yra beprasmiška reikalauti pinigų už jos naudojimą. Gaima prašyti pinigų už ruošiamus atnaujinimus kaip atlygio už darbą. Daugelis Laisvų programų licenzijų, reikalauja, kad visi jų pakeitimai būtų paviešinti, tad kažkam įsigijus atnaujinimus, jie gali būti laisvai išplatinti visiems kitiems. Kai kurios programos turi dvigubą licenzijavimą - nekomerciniams (pvz, švietimo) tikslam - pagal laisvą licenziją, o komerciniams pagal specializuotą komercinę.
- Laisvos programos yra tas pats, kas nemokamos programos.
  Čia yra labai svarbus ideologinis niuansas, atsiradęs dėl angliško žodžio "free" daugiaprasmiškumo - Laisvos programos yra daugiau negu nemokamos. Dažnai norint apibūdinti programų laisvę, sakoma "free" as "free speech" - t.y., lyginant programų naudojimą su kalbos laisve. Laisvos programos tarsi priklauso visiems (visai naudotojų-kūrėjų bendruomenei).
  Nuosavybinės programos taip pat gali būti nemokamos arba leidžiama jas platinti sigijusiems asmenims, tačiau jų savininkai gali jas vėl bet kada apmokestinti bei uždrausti nemokamą platinimą.

Laisvosios programinės įrangos judėjimas
Laisvosios programinės įrangos sąvoką sukūrė Ričardas Stolmenas (Richard Stallman), kuris GNU projekto rėmuose įkūrė Free Software Foundation (FSF). Jis vienas iš pirmųjų iškėlė idėją, kad programinė įranga turi būti laisva ir programų naudotojai negali būti ribojami naudotis aukščiau aprašytomis laisvėmis.
P.S.: GNU - tai rekursyvus apibrėžimas, paremtas žodžių žaismu (GNU Not Unix). Šį žodį atitinkantis gyvūnas buvo pasirinktas projekto logotipu. Tai pirminis laisvų programų projektas, kurio tikslas - sukurti laisvą operacinę sistemą kaip alternatyvą Unix.
1991 metais Projektas GNU kartu su Linus Torvalds sukurtu branduoliu Linux, išvydo pasaulį kaip laisva operacinė sistema, kuri šiuo metu įgyja vis didesnį populiarumą tiek profesionalų, tiek paprastų naudotojų tarpe.
1998 metais Bruce Perens ir Eric S. Raymond įkūrė Open Source Initiative (Atviro Kodo Iniciatyva), siekdami pristatyti laisvą programinę įrangą verslo pasauliui, kaip komerciniams tikslams tinkamą produktą, pabrėždami labiau programų atvirumą, t.y. atvirus išeities tekstus, nei jų suteikiamą laisvę.
P.S.: Dažnai pastebėsite GNU/Linux kontekste vaizduojamą pingviną - tai Linus Torvalds pasiūlytas Linux simbolis - pingvinukas vardu Tux.
P.s.: GNU/Linux turi daug šakų: Debian, Ubuntu, Suse, Mandriva, Gentoo.
Yra ir daugiau laisvų operacinių sistemų, pvz - FreeBSD, OpenSolaris.
Šiuo metu visame pasaulyje yra daugybė laisvos programinės įrangos entuziastų ir programuotojų. Tačiau laisvas atviro kodo programas naudoja ir daug platesnis žmonių bei įmonių ratas - tai vyriausybinės institucijos, mokyklos, universitetai, mokslinių tyrimų laboratorijos ir kitos įstaigos. Paprastas naudotojas gali savo kompiuteryje turėti vien laisvas programas ir sėkmingai jomis dirbti.

## Rinkinio licencija

Rinkinio „Laisvos programos mokslui 2007“ kūrėjai - asociacija „Atviras kodas Lietuvai“ ir Lietuvos jaunųjų mokslininkų sąjunga . Kompaktinio disko turinys pateikiamas pagal GNU FDL (tekstą rasite čia) licenciją be invariantinių skyrių ir priekinio ar užpakalinio viršelio tekstų.
Visos „Laisvų programų CD/DVD“ surinktos programos yra platinamos pagal laisvas licencijas (GPL - General Public Licence, LGPL – Lesser GPL, MIT ir t.t.), kurios suteikia teisę vartotojui šias programas laisvai kopijuoti, dalinti jas draugams, laisvai tyrinėti jų veikimo principus ir išeities tekstus, keisti, pritaikyti savo poreikiams (pvz., išversti į lietuvių kalbą) bei naudoti neribotame kompiuterių skaičiuje bet kokioje (taip pat ir komercinėje) veikloje.Tačiau neleidžiama šių programų pardavinėti, nesudarius laisvo priėjimo prie išeities tekstų ir pakeitimų.
Lietuvišką GNU licencijos tekstą rasite šiame kompaktiniame diske. Originali GNU GPL licencija yra http://www.gnu.org tinklalapyje, kuriame taip pat pateikiama ir daugiau informacijos apie laisvas licencijas.

# Nuorodos

## Idėja ir filosofija

- GNU - GNU (Gnu's Not Unix) projektas, startavęs 1983-iaisiais, tikslu sukurti panašią į „UNIX“, tačiau visiškai laisvą operacinę sistemą. „Laisvos“ programinės įrangos judėjimo pradininkai.
- FSF - Free Software Foundation (Laisvos programinės įrangos fondas). Laisvosios programinės įrangos judėjimo pradininkai ir ideologai.
- Free Software Foundation - Free Software Foundation organizacija Europoje
- Open Source Initiative - (Atviro kodo iniciatyva). Šis judėjimas deklaruoja atviro kodo idėjas. Puslapyje galima rasti informacijos apie „atviras“ licencijas.
- Atviras kodas Lietuvai - Asociacija, skatinanti laisvos atviro kodo programinės įrangos naudojimą Lietuvoje ir burianti kartu Lietuvos laisvų programų naudotojus, programuotojus ir prijaučiančius atviro kodo idėjoms žmones.

Diskusijos, naujienos, pagalba naudotojui Lietuvoje

Diskusijos apie atvirą kodą, naujienos ir pagalba naudotojui Lietuvoje:

- AKL inicijuoti forumai - Rasite sąrašą forumų, prie kurių galite bet kada prisijungti, jei tik domina sritis.
- Atviras AKL forumas - AKL forumas yra atviras visiems, besidomintiems atviro kodo judėjimu, naudojantiems ar ketinantiems naudoti atviro kodo programas. Laiškų archyvus galite paskaityti čia.
- Pagalba - Forumas, skirtas naudojantiems laisvą (atviro kodo) programinę įrangą: „Linux“, „OpenOffice“, „Mozilla“, „The GIMP“ ir kt.
- AK naujienos - AKL parengtos naujienos apie laisvas atviro kodo programas, naujas programų versijas, panaudojimą, įvairius renginius ir k.t. Siunčiamos kartą per savaitę. Naujienų archyvus galite paskaityti čia.
- Konferencijų puslapis - Lietuviškų konferencijų puslapis. Tarp jų ir os_linux konferencija, „Linux“ OS profesionalų ir ne tik.

## Programinė įranga

Pateikiame nuorodas į porą didžiausių atviro kodo programų kūrimo tinklalapių.

- SourceForge - SourceForge.net yra didžiausias pasaulyje atviro kodo programinės įrangos kūrimo tinklalapis, turintis didžiausią Internete taikomųjų programų ir jų išeities tekstų saugyklą. SourceForge.net teikia nemokamas paslaugas atviro kodo programuotojams ir kūrėjams.
- Berlios - panašus į Sourceforge.net tinklalapis, skirtas programuotojams, rašantiems atviro kodo programas ir tų programų naudotojams. Čia suteikiamas laisvas priėjimas prie pašto konferencijų, klaidų pranešimo puslapių, forumų ir programų saugyklų.

Lietuvybė ir laisvos programos Lietuvoje

Šiuose tinklalapiuose rasite informacijos, kaip lietuvybės klausimai yra sprendžiami, kas atsakingas už tai bei Vyriausybės ir privačių entuziastų įgyvendintus ir planuojamus projektus:

- IVPK - Informacinės visuomenės plėtros komitetas prie LR Vyriausybės. Atlieka informacijos technologijų ir telekomunikacijų reguliavimo bei informacinės visuomenės plėtros koordinavimo funkcijas.
- LIKIT - Lietuvių Kalba Informacinėse Technologijose. Svetainė, skirta lietuvių kalbos problemoms kompiuterijoje nagrinėti bei praktinei pagalbai šioje srityje teikti.
- Lietuvybė - Lietuvybės problematikos entuaziastų iniciatyva. Puslapis skirtas lietuvybės problemoms kompiuteriuose spręsti. Ypatingas dėmesys - atviro kodo programų lokalizacijai.
- OpenOffice Lietuvoje - „OpenOffice.org“ programų lietuvinimas. Biuro programų paketo „OpenOffice.org“ lokalizavimo ir vertimo darbo grupė. Svetainėje pateikiama naujausia išversta versija bei programų išeities tekstai.
- Mozilla Lietuvoje - „Mozilla“ programų lietuvinimas. Interneto ir pašto programų rinkinio „Mozilla“ lokalizavimo ir vertimo darbo grupė. Svetainėje pateikiama naujausia išversta versija bei programų išeities tekstai.
- „Ubuntu GNU/Linux“ - Lietuviškas Ubuntu Linux OS puslapis. Yra daug naudingos informacijos, straipsnių, Ubuntu vartotojų forumas.
- „Baltix GNU/Linux“ - Specialiai Lietuvai adaptuotos Linux OS puslapis. Aprašymas, įdiegimo ir naudojimo instrucijos, patarimai.
- „Fedora“ OS - Lietuviškas „Fedora“ OS puslapis, kuriame daug dėmesio skiriama lietuvybei. „Fedora“ yra kompanijos „RedHat“ remiamas projektas.
- „OpenBSD“ OS - Lietuviškas OpenBSD OS puslapis. Yra daug naudingos informacijos, dokumentacijos, atsakymai į dažnai užduodamus klausimus, aprašymai lietuvių kalba.
- „NetBSD“ OS - Lietuviškas NetBSD OS puslapis. Yra daug naudingos informacijos, tačiau didžioji dalis yra ne lietuvių kalba.
- *BSD naudotojų svetainė - Puslapis pagrinde apie FreeBSD. Naujienos, atnaujinimai, patarimai ir kita naudinga informacija.
- AKL FTP sritis - Daug naudingų programų, dokumentacijos.